\documentclass[a4paper]{slides}
\usepackage[T1]{fontenc}
\usepackage[swedish]{babel}
\usepackage[latin1]{inputenc}
%\usepackage{palatino}
\usepackage{graphicx}

\begin{document}

\begin{slide}
\center
\huge
\LaTeX{} --- vad är det, vad ska man ha det till?

\large
Anders Sandberg
asa@nada.kth.se
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Vad är \LaTeX?}

Ett kraftfullt system för att typsätta dokument, baserat på
D. E. Knuths \TeX.

Baserat på logisk struktur istället för visuell struktur.

Man ``kompilerar'' en dokumentbeskrivning till en form som kan skrivas
ut med hög kvalitet.

%Varför uttalas det som det gör?

%Varför stavas det som det gör?
\end{slide}

% Kommer mest att ge ett smakprov på vad LaTeX innehåller, inte 
% en fullständig genomgång.
% Anteckna inte för mycket detaljer! Läs istället tutorials 
% eller ändra på färdiga dokument.

\begin{slide}
{\large Varför/när ska man använda LaTeX?}

% jämför 70-tal latex

Bra sidor:
\begin{small}
\begin{enumerate}
\item Relativt enkelt
\item Kraftfullt
\item Anpassat för akademiska krav
\item Standard i många sammanhang
\item Formelhantering oslagbar
\item Expanderbart
\end{enumerate}
\end{small}

Dåliga sidor:
\begin{small}
\begin{enumerate}
\item Inte WYSIWYG
\item Kräver att man lär sig ett språk
\item Inte så ``sexigt''
\end{enumerate}
\end{small}

För exjobb, labbrapporter, större verk, kanske datorutskrifter?
% http://www.latex-project.org/
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Hur ser Latex kod ut?}

\begin{tiny}
\begin{verbatim}
\documentclass[a4paper]{article}

\begin{document}

\title{How many angels can dance on a potato head?}
\author{Anders Sandberg}
\maketitle

\abstract{\noindent We derive upper bounds for the density of dancing
angels on a typical tuber of the species {\em Solanum tuberosum}.}


\section{Introduction}

The problem of the number of angels that can dance on the head of a
pin has been a major theological question since the Middle Ages. Here
we generalise it to the case of angels dancing on a
potato, and show that unless angles have mass less than $10^{-20}$
kg the dance is mass limited. Mechanical considerations suggest that
angular momentum will also play a role in the maximum angelic density.

\section{Analysis}

Assuming each angel contains at least one bit of information (fallen /
not fallen), that the potato is a sphere of diameter of 5 centimeters
and weighs around 70 grams, we can use the Bekenstein bound on
information to calculate an upper bound on the angel density. In a
system of diameter $D$ and mass $M$, less than $k D M$ distinguishable
bits can exist, where $k=2.57686 \cdot 10^{43}$. This gives us a bound
of around $9 \cdot 10^{40}$ angels.

\end{document}
\end{verbatim}
\end{tiny}
\end{slide}


\begin{slide}
{\large Hur kör jag?}

Lägg in \TeX miljön:
\begin{verbatim}
> module add tex
\end{verbatim}

Skriv en .tex fil i din favorit-editor, t.ex. Emacs.

Kompilera din .tex fil till en .dvi fil:
\begin{verbatim}
> latex minfil.tex
\end{verbatim}

Titta eventuellt på den:
\begin{verbatim}
> xdvi minfil.dvi
\end{verbatim}

Skriv ut den på din standardskrivare:
\begin{verbatim}
> dvips minfil.div
\end{verbatim}
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Grunderna}

Det mesta av dokumentet skrivs som vanligt. I början lägger man in
dokumentmallar, paket och nya definitioner, sedan följer huvudtexten.

Dokumentmallar: Beskriver vilken typ av dokument det är: en artikel,
en bok, OH-bilder eller något annat. Ställer in sidlayout, vilka
rubriker som behövs eller kan användas etc.

Paket: Inkluderar praktiska saker: nya matematiska symboler, olika
sorters bilder, diagram, rubrikeffekter, andra språk $\ldots$

Definitioner: Definiera macros för vanliga förkortningar, egna uttryck
eller omdefiniera kommandon.

\end{slide}

\begin{slide}
{\large Svenska}

\begin{verbatim}
\usepackage[T1]{fontenc}
\usepackage[swedish]{babel}
\usepackage[latin1]{inputenc}
\end{verbatim}

De första två raderna gör att svensk avstavning fungerar korrekt och
den sista raden gör att det går att skriva in de svenska tecknen som
åäöÅÄÖ istället för 
\verb/ \aa\"{a}\"{o}/ \verb/ \AA\"{A}\"{O}/.
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Vanlig text}

Skriv som vanligt. \LaTeX{} ignorerar whitespace och sköter radlayout på
egen hand.

En blank rad markerar styckesbrytning

Specialtecken: 
\verb/-/: -
\verb/--/: --
\verb/---/: ---
\verb/'' ``/: `` ''
\verb/~/: bindeblank

Procenttecken kommenterar bort en rad. För att skriva ``\verb/%/'',
använd \verb/\%/. Detsamma gäller andra specialtecken som \verb/$/ och
\verb/#/.
\end{slide}

\begin{slide}

{\large Sektionskommandon}

Sektioner markeras med \verb/\section{Titel}/. De finns i olika
nivåer. \LaTeX{} sköter själv om numrering. Vill man ha onumrerade
sektioner använder man \verb/\section*{Titel}/

Innehållsförteckningar genereras med hjälp av \verb/\tableofcontents/.

Fotnoter kan göras med hjälp av \verb/\footnote{Fotnotens innehåll}/.
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Font}

\verb/{\em betonad text}/ ger {\em betonad text}

\verb/{\bf fetstil}/ ger {\bf fetstil}

\verb/{\tt skrivmaskinstext}/ ger {\tt skrivmaskinstext}.

\verb/{\large stor text}/ ger {\large stor text}.

\verb/{\small liten text}/ ger {\small liten text}.

\verb/{\tiny mindre text}/ ger {\tiny mindre text}.

Man kan också byta typsnitt på mer komplexa sätt, men för de flesta
seriösa texter kommer man långt med dessa.

\end{slide}

\begin{slide}
{\large Miljöer}

I \LaTeX{} används ofta miljöer för att avgränsa logiska enheter som
listor, tabeller, citat, programkod, teorem, verser etc.
\begin{verbatim}
\begin{quote}
Art is I; science is we.\\
{\em Claude Bernard}
\end{quote}
\end{verbatim}
\begin{quote}
Art is I; science is we.\\
{\em Claude Bernard}
\end{quote}

Miljöer inleds med begin och avslutas med end. De kan ofta nästlas.

För att skriva saker bokstavligt finns miljön verbatim. Center ger
centrering, verse är avsedd för poesi etc.

\end{slide}

\begin{slide}
{\large Listor}

\begin{verbatim}
\begin{itemize}
\item foo
\item bar
\item baaz
\end{itemize}
\end{verbatim}
{\small
\begin{itemize}
\item foo
\item bar
\item baaz
\end{itemize}
}

\begin{verbatim}
\begin{enumerate}
\item foo
\item bar
\item baaz
\end{enumerate}
\end{verbatim}
{\small
\begin{enumerate}
\item foo
\item bar
\item baaz
\end{enumerate}
}
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Matematik-mode}

Man går in och ut ur den med \verb/$/$\ldots$\verb/$/ eller \verb/\(/
och \verb/\)/:

\begin{verbatim}
Let $f$ be the function defined by $f(x) = 3x 
+ 7$, and let $a$ be a positive real number.
\end{verbatim}

Let $f$ be the function defined by $f(x) = 3x 
+ 7$, and let $a$ be a positive real number.

För ekvationer som står på en egen rad använd \verb/\[/ och \verb/\]/.
Om du vill använda numrerade ekvationer, 
\verb/\begin{equation}/ och \verb/\end{equation}/.

\begin{equation}
\int_{-\infty}^\infty e^{-x^2} dx = \sqrt{\pi}
\end{equation}

\end{slide}

\begin{slide}
Bokstäver blir kursiva, vissa tecken får specialbetydelse:

Superskripts skrivs med \^{}:

\verb/$x^y$/ ger $x^y$,
\verb/$10^5$/ ger $10^5$

\verb/$10^-5$/ ger $10^-5$ -- hoppsan, \^{} lyfter bara ett tecken. Man
fixar detta genom att gruppera: \verb/$10^{-5}$/ ger $10^{-5}$

Subscripts får på samma sätt genom \_: \verb/$x_i$/ ger $x_i$

De kan kombineras: \verb/x^y_i/ blir $x^y_i$. Man kan stapla dem:
\verb/$x^{x^{x^{x^x}}}$/ blir $x^{x^{x^{x^x \ddots}}}$


\verb/\[ ds^2 = dx_1^2 + dx_2^2 + dx_3^2 - c^2 dt^2 \]/
producerar
\[ ds^2 = dx_1^2 + dx_2^2 + dx_3^2 - c^2 dt^2 \]
\end{slide}

\begin{slide}

Grekiska alfabetet kan lätt fås genom:

\verb/\alpha/: $\alpha$
\verb/\beta/: $\beta$
\verb/\gamma/: $\gamma$
\verb/\delta /: $\delta $
\verb/\epsilon/: $\epsilon$
\verb/\zeta/: $\zeta$
\verb/\eta/: $\eta$
\verb/\iota/: $\iota$
\verb/\kappa/: $\kappa$
\verb/\lambda/: $\lambda$
\verb/\mu/: $\mu$
\verb/\nu/: $\nu$
\verb/o/: $o$
\verb/\xi/: $\xi$
\verb/\pi/: $\pi$
\verb/\rho/: $\rho$
\verb/\sigma/: $\sigma$
\verb/\tau/: $\tau$
\verb/\upsilon/: $\upsilon$
\verb/\phi/: $\phi$
\verb/\chi/: $\chi$
\verb/\psi/: $\psi$
\verb/\omega/: $\omega$

Versala symboler:
\verb/\Gamma/: $\Gamma$
\verb/\Delta/: $\Delta$
\verb/\Omega/: $\Omega$
o.s.v.

% ftp://ftp.sunsite.kth.se/pub/tex/documentation/symbols.ps

Samma princip för en massa andra symboler:
\verb/\aleph/: $\aleph$
\verb/\hbar/: $\hbar$
\verb/\infty/: $\infty$
\verb/\nabla/: $\nabla$
\verb/\exists/: $\exists$
\verb/\spadesuit/: $\spadesuit$
\verb/\wedge/: $\wedge$
\verb/\dagger/: $\dagger$
\verb/\leftarrow/: $\leftarrow$
\verb/\smile/: $\smile$
\verb/\sum/: $\sum$
\verb/\oplus/: $\oplus$
\verb/\ldots/: $\ldots$
\verb/\cdots/: $\cdots$

\end{slide}

\begin{slide}
{\large Standardfunktioner}

För att de inte ska bli kursiva skriver man dem med slash:
\verb/\sin x/ ger $\sin x$:

\begin{small}
\verb/\[ \cos(\theta + \phi) = \cos \theta \cos \phi /
\verb/- \sin \theta \sin \phi \]/
\end{small}
\[ \cos(\theta + \phi) = \cos \theta \cos \phi - \sin \theta \sin \phi \]


Kvadratrötter ordnas med \verb/\sqrt{}/ och bråk med \verb/\frac{}{}/:

\begin{small}
\verb/Rötterna av ett kvadratiskt polynom $a x^2 + bx + c$/
\verb/med $a \neq 0$ ges av formeln/ \\
\verb/\[ \frac{-b \pm \sqrt{b^2 - 4ac}}{2a} \]/
\end{small}

Rötterna av ett kvadratiskt polynom $a x^2 + bx + c$ med
$a \neq 0$ ges av formeln
\[ \frac{-b \pm \sqrt{b^2 - 4ac}}{2a} \]

\end{slide}

\begin{slide}
{\large Summor och integraler}

\small
\verb/\[ \sum_{n=1}^\infty \frac{1}{n^2} = \frac{\pi^2}{6}\]/
\[ \sum_{n=1}^\infty \frac{1}{n^2} = \frac{\pi^2}{6}\]

\verb/\[ \int_0^{+\infty} x^n e^{-x} \,dx = n!\]/
\[ \int_0^{+\infty} x^n e^{-x} \,dx = n!\] 

\verb/\[ \int \cos \theta \,d\theta = \sin \theta\]/
\[ \int \cos \theta \,d\theta = \sin \theta\] 

\begin{verbatim}
\[ \frac{\partial u}{\partial t}
          = h^2 \left( \frac{\partial^2 u}{\partial x^2}
             + \frac{\partial^2 u}{\partial y^2}
             + \frac{\partial^2 u}{\partial z^2} \right) \]
\end{verbatim}
\[ \frac{\partial u}{\partial t}
          = h^2 \left( \frac{\partial^2 u}{\partial x^2}
             + \frac{\partial^2 u}{\partial y^2}
             + \frac{\partial^2 u}{\partial z^2} \right) \]
\end{slide}


\begin{slide}
{\large Bilder}

Man kan lägga in Postscript bilder:

\small
\verb/\usepackage{graphicx}/

$\ldots$

\verb&\includegraphics[width=3cm]{../../CNS00/andersny.ps}&

\includegraphics[width=3cm]{../../CNS00/andersny.ps}

De kan också skalas och roteras:
\includegraphics[width=4cm, height=1cm, angle=90]{../../CNS00/andersny.ps}

\verb&\includegraphics[width=4cm, height=1cm, angle=90]&
\end{slide}

\begin{slide}
{\large Referenslistor}

Programmet BiBteX gör det lätt att hantera literaturreferenser i
texten. Referenser lagras i .bib filer. Man lägger in
\verb/\cite{referens}/ i sin text, lägger till
\begin{verbatim}
\bibliographystyle{abbrv}
\bibliography{./myfile.bib}
\end{verbatim}
och efter att ha kompilerat anropar man BiBTeX:
\begin{verbatim}
> bibtex myfil
\end{verbatim}
Sedan kör man latex {\em två} gånger (för att referenser ska bli
rätt). Då läggs en literaturförteckning till. Stilen kan styras med
bibliographystyle. 
\end{slide}

\begin{slide}
\begin{verbatim}
@Book{Misner73,
  author =	 {C. Misner and K. Thorne and J. Wheeler},
  title = 	 {Gravitation},
  publisher = 	 {W. Freeman \& Co},
  year = 	 1973
}

@Book{Tipler94,
  author =	 {F.J. Tipler},
  title = 	 {The Physics of Immortality},
  publisher = 	 {Macmillan},
  year = 	 1994,
  address =	 {London}
}

@Article{Bekenstein81,
  author = 	 {J.D. Bekenstein},
  title = 	 {},
  journal = 	 {Phys Rev D 23},
  year = 	 1981,
  volume =	 287
}
\end{verbatim}
\end{slide}

\begin{slide}
LyX --- WYSIWYG \LaTeX{} ?!

Lite begränsat, men användbart. Kan plockas fram genom module add lyx

Miktex --- för PC, KTHcd.

\end{slide}

\begin{slide}

Bra referenser:

A not so short guide to \LaTeX:
\begin{tiny}
\begin{verbatim}
http://ctan.tug.org/tex-archive/info/lshort/english/lshort.pdf
\end{verbatim}
\end{tiny}
Nadas \TeX sidor:
\begin{verbatim}
http://www.nada.kth.se/datorer/tex/
\end{verbatim}

LaTeXPrimer
\begin{verbatim}
http://www.maths.tcd.ie/~dwilkins/LaTeXPrimer/
\end{verbatim}
% få ut till PDF http://www.nada.kth.se/datorer/tex/pdf.html

\end{slide}


\end{document}